KURZUS: Gépjárművek üzemeltetése I.

MODUL: Előadások

3. lecke: Mosás és mechanikai tisztítás anyagai és eszközei

| A lecke célja: a gépész- és járműmérnök hallgatók megismertetése az üzemfenntartás területén alkalmazott mosási és alkatrés tisztítási módszerekkel.
Követelmény: Az alapfogalmak megismerése, a tisztítás technológia elhelyezése ipari folyamatokban.
A tananyag elsajátításának becsült időszükséglete: 2×45 perc
A leckében előforduló kulcsfogalmak: nedvesítőképesség, tisztasági fokozatok, emulgeáló képesség, diszpergáló képesség, felületnedvesítés, felületifeszültség
Gépjármű alkatrészek tisztítása
A tisztítástechnológia jellemző tulajdonságai
Az alkatrész tisztítás a javítóipar egyik legnagyobb és legnehezebben megoldható gondja. A szakszerű gépjavítás technológiai folyamatának fontos részfeladata a tisztítás. Jelentős költség és munkaráfordítást igényel, ezért igen jelentős feladat a mosás technológiájának megfelelő megszervezése.
A gépalkatrészek tisztításának fontos hatása van:
Szét- és össze szerelésre, Az alkatrészek mérésére, Hiba felvételezésre, Egyes javítási és fenntartási technológiák végrehajtására (hegesztés, fémszórás, galvanizálás, festés), Javítóműhely tisztaságára, Környezetvédelmi előírások betartására, Munka és tűzvédelemre,
A gépfenntartásban egyik legfontosabb feladat a szennyező anyagok eltávolítása. A technológiai tisztaságot biztosítani kell.
A fenntartás felületén alkalmazott tisztasági fokozatok:
1. | fokozatú tisztaság: mechanikai tisztítás (szereléshez),
2. | fokozatú tisztaság: zsír és oxidmentesség (festésre),
3. | fokozatú tisztaság: kémiailag tiszta felület (elektrolízises festés, galvanizálás).
A szennyeződések fajtái:
ásványi olajok, zsírok, állati és növényi zsírok, szervetlen vegyületek, hőkezelési és megmunkálási szennyeződések, egyéb szennyeződések
A szennyeződések csoportosítása:
A gyakorlatban a tisztítás műveletével leggyakrabban a szennyeződéseken belüli kohéziós kötőerők és az alkatrész, valamint a szennyeződés közötti adhéziós kötőerők kombinációját kell legyőzni.
Leggyakoribb külső szennyeződések a por, a sár, a korróziós termékek, az olajos vagy zsíros sár, a korom, a viasz, az ásványolajok, a vízkő, a hámló festékréteg, a növényi maradványok stb.
Ezek csoportosíthatók:
vegyi összetételük szerint(szerves, szervetlen, zsíros, lúgos, semleges), halmazállapotuk szerint.(szilárd, cseppfolyós), eredetük szerint (az érintkező munkaközeg lerakódásai, korrózió, felületre való tapadásuk mértéke alapján (por, hámló festékréteg) is.
Célszerű azonban a szennyeződéseket a különböző hatóanyagokkal szembeni viselkedésük alapján csoportosítani. Ezek szerint lehetnek:
vízben oldhatatlan szennyeződések, vízben és savakban nem oldható szennyeződések, vízben oldható szennyeződések és, egyéb szennyeződések.
A vízben oldhatatlan szennyeződések
A vízben oldhatatlan szennyeződések a felülethez kötődhetnek erősebb kémiai eredetű erőkkel és kapcsolódhatnak viszonylag gyengébb adszorpciós (van der Waals féle) erőkkel A vízben oldhatatlan szennyeződések másik csoportja kémiai erőkkel tapad a felületre. Ilyenek a fémek és fémötvözetek kémiai és elektrokémiai roncsolódásaként képződő korróziós termékek.
Vízben és savakban nem oldható szennyeződések
Vízben és savakban nem oldható szennyeződések. Ide tartoznak a kenőolaj és kenőzsír alapú szennyeződések, amelyek a motorok leggyakoribb szennyeződései. Tisztítás szempontjából is lényeges tulajdonságuk a viszkozitás, ugyanis pl. kenőolajnál a kenőfilm teherbíró képességén túl ettől függ tapadó képességük is
Vízben oldható szennyeződések
Ide tartoznak a lúgos anyagok és oldataik, a zsírtalanítás után visszamaradt, vízben oldható felületaktív anyagok és vas sók, valamint a foszfátok és az emberi kéz izzadásából származó kloridok. Ezek a szennyeződések az alkatrész vízzel, való lemosásával távolíthatók el
Egyéb gyakori szennyeződésfajták
A régi tönkrement, hámló festékrétegek (felhólyagzott festékrétegek), A koromszennyeződés a belsőégésű motorok égésterét, a dugattyútetőt, a szelepeket és a kipufogórendszert szennyezi. A szilárd széntartalmú 5-70 daN/cm tapadószilárdságú korom nagy hőmérsékleten úgy keletkezik, hogy a szénhidrogének ráégnek a felületre. A vízkőképződés a motorok vízhűtő rendszerében figyelhető meg. Oka a vízben oldott állapotban lévő kalcium és magnézium sók, azaz a víz keménysége.
A tisztítás fizikai és kémiai alapjai
A tisztítóhatás a felület, a mosófolyadék és a szennyeződés közötti bonyolult kölcsönhatások eredménye.
A mosófolyadék tisztítóhatását befolyásolják:
A nedvesítő képesség Emulgeáló képesség Diszpergáló képesség Szolubilizáló képesség (kolloid oldás) Habképző képesség Habstabilizáló képesség
Nedvesítő képesség
Fizikai oldás:
Felület aktív anyagok: azok az anyagok, amelyek folyadékkal érintkező felületek tulajdonságait lényegesen megváltoztatják. A felületaktív anyag a felületen, ill. a határfelületen felgyülemlik. A molekulák koncentrációja a felületen adszorpció folytán nagyobb lesz. Ezeket az anyagokat mosóvízbe keverve megváltoztatják, előnyösen javítják a mosófolyadék tulajdonságait. Ezeket az anyagokat mosóvízbe keverve megváltoztatják, előnyösen javítják a mosófolyadék tulajdonságait. Csökkentik a víz felületi és határfelületi feszültségét, ezért mosandó anyag és a szennyeződések könnyen nedvesednek
Nedvesítő hatás:
A felület aktív anyagok kitűnő nedvesítő szerek, mert a szilárd test és a folyadék közötti határfelületi feszültséget csökkenti
A nedvesítő képesség
Ha folyadékcseppet öntünk egy test felületére, akkor az vagy szétfolyik (pl. víz üvegen), vagy nem.
Nedvesítésnek a folyadékcsepp szilárd test felületén való szétterülését nevezzük. Mértéke a peremszög α, amely a test felületével érintkező folyadékcsepp szabad felületének és a határfelületnek egymással bezárt szöge (amit a folyadék belsejében mérünk) (1. ábra).
Tökéletesen nedvesít az a folyadék peremszög 0°. A 90°-nál kisebb peremszögű folyadékokat jó nedvesítőnek. A 90°-nál nagyobb peremszögű folyadékokat rossz nedvesítőnek mondjuk.
Ha a csepp saját súlyától kissé deformálódva ugyan, de megtartja gömb alakját, akkor a perem-szög 180°, egyáltalán nem nedvesíti a felületet.
A peremszög és a felület nedvesítés kapcsolata
1. ábra
A felületi feszültség jelensége:
A folyadék (pl. víz) felülete a felette lévő gázzal (pl. levegő) érintkezik. Az "A" és "B" vízmolekulák közül "A" molekula alámerült, "B" a folyadék felszínén helyezkedik el. Az "A" molekulát minden oldalról alámerült molekulák veszik körül, azaz "A" molekula minden irányból egyforma, vonzóerőnek van kitéve, amely vonzóeröknek az eredője 0. "B" molekulát viszont a folyadék irányából vonzzák erősebben a molekulák, ugyanis a levegőben levő csekély számú molekula vonzó hatása elhanyagolható. Ebből következik, hogy a "B" molekulára ható összes levegő molekuláris erők eredője (F), a folyadék belseje felé mutat, azaz "B" molekula befelé húzó erő hatása alatt áll. Ez a folyadék felületére merőlegesen ható (F) erő a "B" molekulát igyekszik "behúzni" a vízbe (2. ábra). A lehető legtöbb molekula hagyja el emiatt a folyadék-felszínt és lép a folyadék belsejébe. Ezért a felület igyekszik a legkisebbre összehúzódni. Ezt a felületen működő összehúzó erőt nevezik felületi feszültségnek.
Ha a folyadék belsejéből a felszín irányába mozdulnak ki a molekulák, akkor a folyadékban ható erők ellen munkát kell végezniük, ebből következik, hogy a folyadék felszíne a belsejénél magasabb energiaszintű. A felszín közeli kiegyensúlyozatlan molekuláris erők felületi energia vagy felületi fesztültség formájában nyilvánulnak meg.
A felületi feszültség magyarázata
2. ábra
A felületi energia csökkentésére irányuló törekvés a folyadék felületaktivitása.
Meleg mosófolyadékkal hatékonyabb a tisztítás, mert a felületi feszültség csökken a hőmérséklet emelkedésével egészen a kritikus pontig, ahol nullává válik. Ez azzal magyarázható, hogy a hőmérséklet emelkedése az anyagok tágulását és egyben a molekulák kölcsönhatásának gyengülését okozza. A felületi feszültség a kritikus hőmérsékleten, a folyadék és a gőz közötti határfelület eltűnésével megszűnik.
A gyakorlatban használt folyadékok közül a víz felületi feszültsége a legnagyobb.
A felületi feszültséget csökkentő anyagokat kapilláraktív anyagoknak, vagy felületaktív anyagoknak nevezzük.
Hatásuk és technológiai alkalmazásuk szerint lehetnek:
nedvesítőszerek, diszpergálószerek, emulgeálószerek, detergensek (mosószer alapanyagok) habképzők.
A felület nedvesítés meghatározásánál figyelembe kell venni, hogy az adott mosóanyagban alkalmazott felületaktív anyagok a különböző anyagokat hogyan nedvesíti, ez alapján négy alapesetet különböztetünk meg:
Vízzel jól nedvesítő felületeket hidrofiloknak, vízzel rosszul nedvesítőket hidrofóboknak olajos folyadékokban nedvesedő felületek lipofilek olajban rosszul nedvesítők, pedig lipofóboknak nevezik
Diszpergáló hatás
Bármely halmazállapotú anyag felaprítását olyan kis részekre, hogy ezek folyadékban, gőzben vagy gázban hosszabb ideig ülepedés, szétválás nélkül lebegjenek. két alapesetet különböztetünk meg:
Szilárd test folyadékban: szuszpenzió. Folyadék folyadékban: emulzió.
Jó nedvesítő képesség, behatol a szennyező kapillárisaiba, szétfeszíti azokat, a kisebb darabokat körülveszi a folyadék.
Emulgáló hatás
Olaj + víz - összerázzuk - olaj finom cseppek formájában eloszlik, nyugalmi állapotban viszont gyorsan szétválik a két anyag. A vízhez megfelelő felületaktív anyagot adagolva, az olaj hosszú ideig emulzióba marad.
Mosóhatás
Egyértelműen meghatározni nem lehet. Lényegében a szennyeződések eltávolítása és a visszarakódásainak megakadályozása.
A mosószer: Megfelelő képen oldható a vízben, csökkenti a víz felületi feszültségét, és a víz és a mosandó anyag közti határfeszültséget, diszpergálja és emulgálja a szennyeződéseket, a szennyeződést lebegésben tartja.
Mosáskor lejátszódó részfolyamatok
A víz felületi és határfelületi feszültsége csökken, így a mosandó anyag és a szennyeződés is könnyen nedvesedik. A felületaktív anyag kiszorítja a szennyeződést a mosandó anyagból és a megtisztított felületre adszorbeálódik. A felületaktív anyag diszpergálja, ill. emulgálja a szennyeződést és stabilizálja a diszperziót, megakadályozza a szenny visszarakódását a felületre.
A felületaktív anyagok hatásmechanizmusa
Azokhoz a felületekhez amelyeket a víz nem nedvesít, a felületaktív anyagok a hidrofób részükkel kapcsolódnak. Az így rendeződött molekulák hidrofil része által kialakított új felületet a víz már jól nedvesíti.
A felületaktív molekula a tisztítandó felületen, a felületre tapadó szilárd szennyeződéseken (6), lemosott szilárd szennyeződéseken (7), folyékony szennyeződéseken (8) és felületi rétegben is adszorbeálódnak (3. ábra).
A felület aktív anyagok viselkedése mosás közben
3. ábra
Zsíros szilárd szennyeződések eltávolítása
A víz nagy felületi feszültsége és nem megfelelő nedvesítő képessége miatt ön-magában nem képes a szennyeződés eltávolítására (a)(4. ábra). A mosófolyadékhoz adagolt felületaktív anyagok molekulái a szennyeződésen és a szilárd felületen is megkötődnek, így csökkentve a szennyeződés tapadását a felülethez. Az így fellazult szennyeződés mechanikai úton már eltávolítható (b). A szennyeződés a mosófolyadékban marad, mert a felületaktív anyagok molekulái a tisztított felületen és a szennyeződés részecskéi körül is réteget képeznek (c).
Zsíros szilárd szennyeződések eltávolítása
4. ábra
Folyékony olajos szennyeződések eltávolítása
A mosófolyadék hatására a szilárd - olaj - víz háromfázisú határfelületen a kontaktszög folyamatosan csökken, majd a szennyeződés elválik a felülettől (5. ábra).
Olajos szennyeződés eltávolítása az alkatrész felületéről
5. ábra
Mosáshoz használt oldószerek
Az oldószerek mosás szempontjából fontos tulajdonságai:
Az oldószerrel, csak kémiailag hasonló vegyületeket oldhatunk. Az oldószer forráspontja ne legyen alacsony (párolgási veszteség, balesetv. és tűzv.).
Egykomponensű szerves oldószerek
Jól oldják a zsírokat és olajokat, de tűzveszélyesek és mérgezők, használatuk korlátozott..
Paraffin-szénhidrogének kevésbé mérgező, de tűzveszélyes. Klórozott szénhidrogének, mérgezők, de nem annyira tűzveszélyesek: széntetraklorid, trikloretilén. Ciklikus szénhidrogének: tetralin, dekalin, jellemzőjük: magas forráspont, alacsony ár.
Oldószer elegyek
Számos változat használatos az iparban, legismertebbek a benzin és petróleumpárlatok
Adalék anyaga: klórozott szénhidrogén, felületaktív hatású emulzióképző vegyületek.
Hátrányuk:
szervetlen anyagot nem oldanak, gőzeik a levegővel robbanó elegyet alkotnak.
Kémiai oldás
A fizikai oldás után, ha a követelmények megkívánják, kémiai oldással, ill. roncsolással tovább tisztíthatjuk a felületet.
A kémiai oldás két fő típusa a pácolás és az égetés, amelyek elvégzése esetén a következőkre kell figyelemmel lennünk:
a munkadarab anyagára, a felületi szennyeződésekre, a kikészítés további menetére, helyi körülményeket.
Az égetés a réz és sárgaréz alkatrészek pácolása
A legtöbb fémhez töménysavas pácokat alkalmaznak, de a könnyűfémek: alumínium, magnézium és a cink alkatrészek tömény lúgos anyagokkal tisztíthatók.
A pácoldatok megtámadják a fémeket is, ennek megakadályozására alkalmaznak inhibítorokat
Vas => sósavas pácokat és kénsavas pácokkal kezelik.
Foszforsavas pácolás: enyhébb hatású és biztonságosabban kezelhető mint a sósav vagy a kénsav, a foszfátréteg jó alapot nyújt a festéshez.
Foszforsavas pácolás után hideg - meleg vizes öblítés, savnyomok eltüntetése híg lúgos oldattal, majd ismét öblítés.
Pácoláskor erősen korrodáló hatású gőzök keletkeznek
Inhibítorok:
A tisztítási művelet alatt és után fokozott korrózió veszély áll .fenn. Az inhibitorok olyan anyagok, amelyek a fém felületén abszorpciós védőréteget alkotnak, ezáltal csökkentik a korrózió sebességét, de azt nem szüntetik meg teljesen.
Az inhibítorok nagyon vékony, nem állandó réteget alkotnak a fémek felületén (ideiglenes védelem).
Immunizátorok:
A korrózió megindulását késleltetik.
Passzivátorok:
Megfelelő koncentrációban alkalmazva egy idő elteltével megállítják a korróziót.
Az iparban alkalmazott passzivátorok: kromátok, foszfátok, szilikátok.
Fontosabb inhibítorok
nátriumszilikátok, nátrium-nitrit, kromátok és bikromátok, foszfátok és polifoszfátok, wolframátok és molibdátok, benztriazol, nátrium- benzonát, nátrium- borát.
A tisztítás leggyakoribb módszerei
Mechanikai tisztítási módszerek: Tisztítás kézi, vagy gépi kefével, csiszolás Szemcseszórás Folyadéksugaras tisztítás Fizikai tisztítás módszerei: Lángsugaras tisztítás Oldószeres mosás Gőzsugár-tisztítás Kémiai tisztítási módszerek: Festék lemaratás Savas, lúgos pácolás Lúgos zsírtalanítás.
Tisztítás kézi, vagy gépi kefével, csiszolás
Legismertebb - de kevésbé hatásos - tisztítási módszer a drótkefézéshez korong alakú (radiális, kúpos stb.) és fajtájú drótkeféket használnak. Legelterjedtebb a drótkefe. Használnak meg egyéb fémből (pl. réz) és csiszoló szemcséket tartalmazó műanyag szálakból készült keféket is.
A mechanikai tisztítás további módszere a csiszolás. Ezek közül a kézi palást- és homlokcsiszolást, valamint a szalagcsiszolást használják
Szemcseszórás
A felületen levő oxid- és reveréteg legtermelékenyebben szemcseszórással távolítható el. A szemcséket a tisztitandó felületre sűrített levegős fúvatással vagy centrifugális erő segítségével nagy sebességgel röpítik. A szemcsék anyaga és azok mérete különböző.
A szemcseszóráshoz leggyakrabban használt anyagok:
fémszemcsék (öntöttvas zúzalék, öntött acél-, kovácsoltvas sörét, acélhuzal vagdalék, sárgaréz sörét stb.), ásványi anyagok (kvarc, homok, természetes korund, egyéb kőzet), mesterséges, szabad Si0 mentes anyagok (szilícium-karbid), elektrokorund, üveggyöngy, kohósalak), egyéb szemcsék (pl. gyümölcsmag-dara).
A szemcseszóró berendezések fő típusai:
száraz szemcseszóró berendezések szabadsugaras, szemcse visszaszívású, szemcseszóró kabinok nedves szemcseszóró be- rendezések lapátkerekes szemcseszóró berendezések
Szívó adagoló rendszerű szemcseszóró kabin
6. ábra
Szívó adagoló rendszerű szemcseszóró pisztoly
7. ábra
Nyomórendszerű szemcseszóró kabin
8. ábra
Nyomórendszerű szemcseszóró pisztoly
9. ábra
Szabadsugaras szemcseszórás fülkében
10. ábra
Szemcse felszívásos szemcseszóró berendezés
11. ábra
Lapátkerekes szemcseszóró
12. ábra
A nedves szemcseszórás
Nagynyomású 150-180 bar folyadékkal kevert szemcsét szórnak a felületre (13. ábra), de vigyázni kell, mert a nedves fémtiszta felület rendkívül aktív, így gyakran képződik futórozsda a felületen. Ennek elkerülésére inhtbitort kevernek a vízbe.
Nedves szemcseszórás
13. ábra
A szemcseszórás veszélyei
A szilikózisveszély elkerülhető megfelelő védőeszközökkel, pl. frisslevegős védőöltözettel. Az ábrán (10. ábra) nagyméretű tagolt felületű részegységek zárt térben való szabadsugaras szemcseszórását dolgozó frisslevegős védőöltözetben végzi. Napjainkban az ilyen jellegű tisztítási munkákat már robotokkal végzik az ember védelme érdekében A szilikózisveszély elkerülhető. A zárt rendszerű szemcse-szóró berendezés elvét az ábra (11. ábra) szemlélteti. A sűrített levegővel kevert szemcse a fúvókán áthaladva a felületre vágódik, majd a fúvókát körülvevő csőben a vákuum hatására újra a szóró tartályba kerül. A berendezés a visszakerült szemcsékből automatikusan leválasztja a rozsdát, revét és az elporlott szemcséket .
Mosás petróleummal, gázolajjal
Nyitott edényből mártással vagy ecseteléssel, szennyezettebb alkatrész esetén ásztatással. Gazdaságtalan és rendkívül baleset- és tűzveszélyes.
Merülő kézi mosás
A merülő kézimosóberendezés felépítése
14. ábra
Szóró kézi mosás
A szóró kézimosóberendezés felépítése
15. ábra
Folyadéksugaras tisztítás
A folyadéksugaras tisztításkor a kellően nagynyomású vízzel akkora kinetikus energia érhető el, amely a felületen levő fellazult, kevésbé tapadó rozsdát, vízkövet, egyéb szennyeződéseket eltávolítja.
A víznyomás nagyságától függően megkülönböztetünk:
kisnyomású (7-8 bar), közepes nyomású (10-40 bar) és nagynyomású (100-800 bar) berendezéseket.
A vízhez gyakran vegyszert is adagolnak, amelyek védenek a korróziótól és elősegítik a szennyeződések leoldását
Folyadéksugaras mosás eszközei:
vízborotva: hidegvíz, 10-210 bar nyomáson, 8-11 l/perc vízszállítás, melegvíznél: 60 °C. Gőzborotvával: nyomás 3-5bar, gőz hőmérséklet: 135...140 °C
Típusok: Wap, Comet, Karcher.
Kézi "vízborotva"
16. ábra
Fizikai tisztítási módszerek
Lángsugaras tisztítás: Vastag, nagy felületű lemezes szerkezetek, vázszerkezetek oxid mentesítésére, revétlenítésére a lángsugaras tisztítás is alkalmazható. Ezzel az eljárással eltávolítható a feluletről a régi festék és a szerves szennyeződés (zsír, olaj) is. Acetilénnel, PB gázzal, földgázzal előállított lángsugár gyorsan felmelegíti a felületet.
Oldószeres tisztítás: A gépgyártásban és a javítás során egyes technológiai eljárások (pl. galvanikus bevonás) teljesen tiszta, zsírmentes felületet igényelnek. Az oldószeres eljárás során olyan oldószereket alkalmaznak, amelyek nagy mennyiségben képesek oldani állati, növényi és ásványi eredetű zsírokat, olajokat, gyantákat, viaszokat.
Elektrolitikus zsírtalanítás
Az elektrolitikus zsírtalanítás: nagyfokú zsírtalanításra alkalmas.
A mosófolyadék összetétele:
NaOH, Trinátrium foszfát, Nátrium kromát, Nátrium cianid.
A katódon H2, anódon O válik ki. A gázkiválás fellazítja a felületen a szennyezőket. A leghatásosabb tisztítást 5...10 A/dm2 áramsűrűséggel lehet elérni. A katódként kapcsolt alkatrész tisztítása hatásosabb (H2) az alkatrész felületén lévő oxidokat redukálja, hátránya, hogy az acélokba a H2 bediffundál és a felületet rideggé teszi.
Üregek, furatok ezzel a módszerrel nem tisztítható.
Ultrahangos tisztítás alapelve
Az ultrahangos tisztítók működési elve a folyadékok összenyomhatatlanságán alapszik. Az ultrahanggenerátor által előállított 20-40 KHz közötti frekvenciájú 400-500 V feszültségű elektromos rezgéseket néhány speciális rezgés-átalakítóval, úgynevezett rezgőfejjel mechanikus rezgésekké alakítjuk át. Ezen mechanikai rezgéseket vezetjük a mosó folyadékba. A folyadékok összenyomhatatlansága alapján a rezgéshullámok a folyadék teljes térfogatában nagyjából egyenletesen terjednek. A rezgésk által létrehozott mechanikai rezgések megfelelő energia-bevezetés esetén kavitációs buborékokat hoznak létre. A kavitációs mikro vákumok megszűnésének pillanatában hatalmas, kb. 1.000 bar helyi nyomás különbségek lépnek fel, mely mikro robbanások sorozata igen agresszív módon letép mindennemű szennyeződést a munkadarabok felületéről.
A technológia jellemzői
A felületekről eltávolított szennyeződéseket kémiai úton meg kell kötni, semlegesíteni képes oldószerrel. A leváló szennyeződést a jól megválasztott oldószer megköti, beburkolja, így akadályozva meg annak visszatapadását.
A megfelelő oldószer, és zsírtalanítási technológia megválasztása minden esetben tisztítási kísérletek lefolytatása után történik meg.
A folyadék 40-80 °C között a leghatékonyabb. Az oldószer ezen tulajdonsága szerencsésen megegyezik az ultrahangos tisztítók működési elvével. A folyadékokban mindig jelenlévő oldott gázok csillapítják, gátolják a megfelelő energiájú, és homogén kavitációs tér kialakulását.
Magasabb hőmérsékleten az oldott gázok könnyebben eltávoznak a tisztító közegből, ezért az ultrahangos tisztítók szinte mindig az előbb említett hőmérséklethatárok között üzemelnek. A megfelelően kiválasztott oldószerrel, és teljesítménnyel üzemelő ultrahangos tisztító általában 2-10 perc közötti taktusidővel dolgozik, ami meglehetősen nagy termelékenységet biztosít.
Az ultrahangos tisztító berendezés felépítése és működése
17. ábra
Az ultrahang-átalakító (1) a fölötte folyadékfürdőben lassan elhaladó tisztítandó alkatrészekre fejti ki hatását, miközben a felületekről le-szakított szennyező részecskéket a folyadékba, szuszpendálja. Az alkatrészek a koson (2) helyezkednek el, amely vonal menti és billegő mozgást végezve megy át a téren. A szivattyú (3) a folyadék állandó áramoltatását és szűrését biztosítja. A hőmérséklet megfelelő beállításáról fűtéssel (4) és hűtéssel (5) gondoskodnak

| Teszt kérdések
1. Melyik állítás igaz az első tisztasági fokozatra?
| Az első tisztasági fokozat a kémiailag tiszta felület létrehozását jelenti elektrolízis, festés vagy galvanizálás technológiához.
| A tisztasági fokozat azt határozza meg, hogy az alkatrész a tisztítási folyamat melyik fázisában van, ez alapján az első fokozat az alkatrész áztatása a szennyeződések fellazítása érdekében.
| Az első tisztasági fokozat a mechanikai tisztítást jelenti a szereléshez.
| A tisztasági fokozat azt határozza meg, hogy az az alkatrészt milyen fokozatú tisztítószerrel tisztítják, az első fokozatba a szénhidrogénekkel történő tisztítás tartozik.
| Az első tisztasági fokozat a zsír és oxidmentesítést jelenti a festéshez.
2. Melyik állítás igaz a második tisztasági fokozatra?
| A második tisztasági fokozat a kémiailag tiszta felület létrehozását jelenti elektrolízis, festés vagy galvanizálás technológiához.
| A tisztasági fokozat azt határozza meg, hogy az alkatrész a tisztítási folyamat melyik fázisában van, ez alapján a második fokozat az alkatrész mosása, a szennyeződések eltávolítása.
| A második tisztasági fokozat a mechanikai tisztítást jelenti a szereléshez.
| A tisztasági fokozat azt határozza meg, hogy az az alkatrészt milyen fokozatú tisztítószerrel tisztítják, a második fokozatba a klórozott szénhidrogénekkel történő tisztítás tartozik.
| A második tisztasági fokozat a zsír és oxidmentesítést jelenti a festéshez.
3. Melyik állítás igaz a harmadik tisztasági fokozatra?
| A harmadik tisztasági fokozat a kémiailag tiszta felület létrehozását jelenti elektrolízis, festés vagy galvanizálás technológiához.
| A tisztasági fokozat azt határozza meg, hogy az alkatrész a tisztítási folyamat melyik fázisában van, ez alapján a harmadik fokozat az alkatrész öblítése és szárítása.
| A harmadik tisztasági fokozat a mechanikai tisztítást jelenti a szereléshez.
| A tisztasági fokozat azt határozza meg, hogy az az alkatrészt milyen fokozatú tisztítószerrel tisztítják, a harmadik fokozatba a ciklikus szénhidrogénekkel történő tisztítás tartozik.
| A második tisztasági fokozat a zsír és oxidmentesítést jelenti a festéshez.
4. Melyik állítás igaz?
| A vízzel jól nedvesedő felületek a hidrofób felületek.
| Az olajos folyadékokban jól nedvesedő felületek a hidrofób felületek.
| A vízzel rosszul nedvesedő felületek a hidrofób felületek.
| Az olajban rosszul nedvesedő felületek a hidrofób felületek.
5. Melyik állítás igaz?
| A vízzel jól nedvesedő felületek a lipofil felületek.
| Az olajos folyadékokban jól nedvesedő felületek a lipofil felületek.
| A vízzel rosszul nedvesedő felületek a lipofil felületek.
| Az olajban rosszul nedvesedő felületek a lipofil felületek.
6. Melyik állítás igaz a peremszög és a felületnedvesítés kapcsolatára?
| A 0°-os peremszög azt jelenti, hogy a folyadék nem nedvesíti a felületet.
| A 90o-nál kisebb peremszögű folyadékokat rosszul nedvesítő folyadékoknak nevezzük.
| A 90o-nál kisebb peremszögű folyadékokat jó nedvesítő folyadéknak nevezzük.
| A 90o-nál nagyobb peremszögű folyadékokat jól nedvesítő folyadékoknak nevezzük.
7. Melyik állítás nem igaz a felületaktív anyagokra?
| Azok az anyagok, amelyek folyadékkal érintkező felületek tulajdonságait lényegesen megváltoztatják.
| A felületaktív anyag a felületen ill. a határfelületen felgyülemlik
| Ezeket az anyagokat mosóvízbe keverve megváltoztatják, előnyösen javítják a mosófolyadék tulajdonságait.
| Növelik a víz felületi és határfelületi feszültségét, ezért a mosandó anyag és a szennyeződések könnyen nedvesednek.
8. Melyik állítás igaz az inhibítorokra?
| Az inhibítorok a korrózió megindulását késleltetik.
| Az inhibitorok olyan anyagok, amelyek a fém felületén abszorpciós védőréteget alkotnak, ezáltal csökkentik a korrózió sebességét, de azt nem szüntetik meg teljesen.
| Az inhibítorok vastag, állandó réteget alkotnak a fémek felületén (tartós védelmet adnak).
| Az inhibítorok olyan anyagok, amelyek megfelelő koncentrációban alkalmazva egy idő elteltével megállítják a korróziót.
9. Melyik állítás igaz a szemcseszórás technológiára?
| A szemcseszóró berendezés működtetéséhez 20 bar-os sűrítettlevegős hálózatra van szükség.
| A szemcseszóráshoz napjainkban már csak ritkán használnak homokot, mert homok használata esetén magas a szilikózis veszély.
| A szemcseszóráshoz szinte bármilyen szilárd anyag használható, mert az egészségre teljesen ártalmatlan a technológia.
| A szabadsugaras szemcseszóró fülkében felső elszívást kell alkalmazni a dolgozók védelmére.
10. Melyik állítás igaz a folyadéksugaras tisztítástechnológiára
| A vízhez gyakran vegyszert is adagolnak, amelyek védenek a korróziótól és elősegítik a szennyeződések leoldását.
| A vízhez nem kell vegyszert adagolni, mert az alkatrész tisztításához elegendő a víz kinetikus energiája.
| A gőzborotvák nyomása 30-50 bar, a gőz hőmérséklete pedig 105 °C.
| A kisnyomású vízborotvák nyomása 10-40 bar között van.